Les caigudes de Silicon Valley Bank (SVB) i Credit Suisse han generat una important pèrdua de confiança per part dels mercats. El temor a un possible efecte contagi sempre és present. Això ha provocat la reacció del Banc d'Espanya, que ha sortit d'alguna manera a calmar la situació amb el seu missatge.
El governador d'aquesta entitat, Pablo Hernández de Cos, confirma que la banca espanyola no corre cap mena de risc en aquest sentit. Explica que aquests dos bancs afectats presenten una sèrie d'«elements idiosincràtics» que no es troben a les entitats espanyoles. Per tant, considera que «no es pot fer una translació mecànica de l'experiència d'aquestes entitats al conjunt del nostre sector bancari». Es tracten de casos molt peculiars.
La major part dels préstecs i dipòsits del SVB es repartien entre companyies de capital de risc, empreses de tecnologies financeres i altres d'emergents, recull El Mundo. Per al finançament tenien una gran dependència de dipòsits majoristes, on la majoria no tenien la protecció del fons de garantia de dipòsits. A més, s'hi uneix que un elevat nombre d'actius consistien en valors de renda fixa. En l'actual situació, amb uns tipus d'interès tan alts, només aconsegueixen perdre valor.
![Edifici de la seu de Banc Santander Edifici de la seu de Banc Santander](https://filesedc.com/uploads/17/img/2023/03/1200/edifici-de-la-seu-de-banc-santander-640859bed66c8.webp)
Per la seva banda, l'enfonsament de l'entitat suïssa va ser causat per diversos motius. L'acumulació de pèrdues i les inversions fallides van originar una certa pèrdua de confiança per part dels inversors. Això va impedir que pogués finalitzar el procés de transformació del model de negoci que tenia a les mans.
Els bancs espanyols respiren tranquils
Aquestes condicions que van acabar enfonsant els dos bancs no s'aprecien al sector bancari espanyol, però tampoc a la Unió Europea. El governador del Banc d'Espanya creu que les entitats espanyoles afronten aquest període d'indecisió als mercats «amb una capacitat de resistència elevada». A més, compten amb unes «posicions de capital i de liquiditat elevades».
Les exigències reguladores que es van implantar arran de la crisi del 2008 garanteixen la bona situació del sector a Espanya. «Estan subjectes als mateixos requisits estrictes de capital i liquiditat», al marge de la seva mida.
Com és lògic, les turbulències financeres podrien suposar un greu perjudici per al sector si s'allarguen en el temps. Destaca que «el balanç de riscos sobre les perspectives de creixement econòmic a la zona euro s'inclina a la baixa». Entre altres motius, hi ha el conflicte d'Ucraïna, que podria incrementar de nou el cost de les matèries primeres alimentàries i energètiques.
![Imatge de la façana del Banc d'Espanya Imatge de la façana del Banc d'Espanya](https://filesedc.com/uploads/17/img/2023/01/1200/imatge-de-la-facana-del-banc-despanya-63be8002ef66a.webp)
D'altra banda, també podria comportar una moderació de l'economia mundial molt més forta del que es pensava en un primer instant. Durant la seva intervenció en un fòrum de El Norte de Castilla, s'hi va indicar que, si les tensions econòmiques continuessin, les condicions per accedir al crèdit s'enduririen. A més, hi hauria una major pèrdua de confiança per part dels mercats.
Analitza l'estat actual de la banca espanyola
Hernández de Cos valora de manera positiva que els bancs d'Espanya hagin incrementat la rendibilitat de «manera significativa». També compten amb unes ràtios de liquiditat força altes. No obstant això, els dubtes que hi ha als mercats els podrien obligar a reforçar les provisions.
Entén que ara és adequat elaborar una «política prudent de planificació de provisions i de capital». Segons la seva opinió, amb l'augment dels beneficis que es produeixin a curt termini, s'elevaria la «capacitat de resistència del sector». A més, afegeix que, en cas que «es materialitzin els diferents escenaris de risc» que hi ha identificats, es podrien afrontar millor les possibles pèrdues.